У Дніпрі відкрили розмовні клуби з вивчення української мови.
Діють вони на двох локаціях – на лівому й правому березі. А ініціаторами стали міське товариство "Просвіта" імені Тараса Шевченка та місцева влада, повідомляє "Радіо Свобода".
![У Дніпрі відкрили розмовні клуби з вивчення української мови](https://static.gazeta.ua/img2/cache/gallery/1109/1109403_1_w_570.jpg?v=0)
![У Дніпрі відкрили розмовні клуби з вивчення української мови](https://static.gazeta.ua/img2/cache/gallery/1109/1109403_2_a_135_100.jpg?v=0)
![У Дніпрі відкрили розмовні клуби з вивчення української мови](https://static.gazeta.ua/img2/cache/gallery/1109/1109403_3_a_135_100.jpg?v=0)
За словами директорки департаменту молодіжної політики та національно-патріотичного виховання міськради Дар'ї Білої, надалі такі клуби відкриють в усіх восьми районах міста. Адже на вивчення української зараз є неабиякий попит.
Зустрічі відбуватимуться групами до 15 осіб двічі на тиждень – по півтори години. У будівлях, де збиратимуться люди, є укриття на випадок повітряних тривог.
ЧИТАЙТЕ ТАКОЖ: "Не існує російськомовного українця" – актор Алдошин обміркував мовне питання
Викладачі нині працюють у клубах на волонтерських засадах. Однак, ймовірно, у перспективі зможуть отримувати гонорари за свою роботу.
За словами керівника "Просвіти" Сергія Тютюнника, приблизно 30–40% тих, хто хоче вивчати мову, – люди, які приїхали до Дніпра з "гарячих" точок.
"Серед них багато старших жінок та чоловіків. Середній вік – 50 і більше років. Рівень різний. Є такі, хто боїться говорити, а є такі, що можуть дати фору й учителям", – сказав Тютюнник.
Так, Ольга Кузьменко евакуювалася до Дніпра з Нікополя, який нині постійно під обстрілами. Жінка каже, що приїхала до дітей і одразу ж потрапила в україномовне середовище. Мову знає, але хоче її "підтягнути".
"Русизми, неправильні наголоси під впливом діалектів, "одесизми", бо я жила в Одесі, – оце. А так ніяких труднощів з мовою я не відчуваю. Мені 65 років, ніколи не пізно навчатися мови", – сказала Кузьменко.
Заняття в клубах безкоштовні. Це частина муніципальної програми "Українською, будь ласка", яку нещодавно схвалили в Дніпрі.
Після 24 лютого серед українців зріс рівень вимог щодо надання інформації державною мовою. Результати соціологічних досліджень, проведених різними інституціями від початку повномасштабного вторгнення, свідчать, що понад 80% громадян України перейшли, переходять або вимагають, щоб із ними спілкувалися державною мовою.
Кремінь отримав рекордну кількість скарг. З них 79% – про порушення мовного закону в інтернеті. За словами омбудсмена, упродовж 10 днів дії нових вимог закону про функціонування української мови, зокрема в інтернеті, надійшли рекордні 502 скарги.
Коментарі